Drøft+tilpasset+opplæring+i+lys+av+ulike+læringsteorier

 //Sosiokulturell lærigsteori//: Vygotsky mente at man måtte ta for seg hva barnet klarer på egen hånd og hva barnet ville trengt hjelp og støtte til. Her kommer «den proksimate utviklingssonen», som er den ideelle sonen hvor et barn vil utvikle seg mest. En lærer skal gi eleven oppgaver som ligger over nivået eleven klarer uten hjelp, men under nivået eleven er avhengig av hjelp. Behaviorismen derimot ser på mennesket som en robot, som reagerer på stimuli og dermed for en belønning.

//Konstruktivismen//: Jean Piagets læringsteori baserte seg på skjemaer. Skjemaene er indre representasjon av handlingsmønstre som knyttes sammen til lengre handlingsskjemaer. Slike skjemaer er viktige i læringsprosessen, hvor de består av to medfødte prosesser; assimilasjon og akkomodasjon. Assimilasjon er nye inntrykk som tilpasses eksisterende skjemaer, mens akkomodasjon forandrer eksisterende skjemaer slik at ny kunnskap kan tilegnes. Piaget har et likevektsprinsipp som sier at det må oppstå en ubalanse i elevens eksisterende forståelse for at akkomodasjonsprosessen skal finne sted. Dette betyr at elever må strekke seg for å lære noe nytt. Her kommer tilpasset opplæring inn fordi Piaget mente barnet utviklet seg intellektuelt på fire forskjellige stadier. For hvert nytt stadie blir det en økning i kompleksitet i barnets tankeprosesser. Selv om stadiene er delt inn etter hvor gammelt barnet er, så er barn forskjellige og lærer i ulikt tempo. Derfor er det opp til læreren å bedømme hvilket stadiet barnet er på. Hva hvis det er elever på forskjellige stadier i en klasse? Det er ofte dette skjer, hvor man da trenger ulike opplæringsmetoder. Her bør læreren vurdere hvilke stadiet barnet befinner seg på, før undervisningen til den eleven blir tilpasset etter kompetansenivået, slik at muligheten til å strekke seg til nye, realistiske kunnskapsmål er oppnåelig i nær framtid. //Behavioristene//: mente at følelser og tenking er ikke annet enn fysiske eller kjemiske bevegeler, og bare gjennom ytre motivasjon vil eleven finne læring. En elev som sliter med motivasjon kan f.eks komme igjennom stoffet hvis han får en belønning. Belønningen blir altså motivasjonen som får eleven til å jobbe. Men har denne eleven imidlertid lese- og skrivevansker, vil det ikke være belønningen som vil hjelpe eleven. Om eleven får en sjokolade hvis han leser igjennom teksten vil kunne være demotiverende, siden eleven har så lyst på sjokoladen men ikke får til pga han har f.eks dysleksi.

Ingerid Christin

Kilde: Imsen kap 8 og 15 (fra kompendiet)