forebyggende+klasseledelse

Forebyggende klasseledelse: se Terje Ogden, Kvalitetsskolen, kap. 5, særlig s.138-148

 Overblikk: dyktige lærere bør vite hva som skjer i klassen til enhver tid. Elevene vet da at det de gjør blir sett, og uønsket adferd forebygges.

 Overlapping: å kunne takle flere klasseromshendelser på en gang, dvs å kunne ta tak i et problem samtidig som man lar de pågående aktiviteter fortsette som vanlig.

 Aktivitetsskifter og myke overganger: Lærerens organisasjonsferdigheter settes på prøve idet elevenes konsentrasjon avbrytes. Instrukser angående hvordan overgangen skal foregå må komme på slutten av den informasjon som skal formidles; dvs. gjør dem klare til det som skal gjøres (rydde pulter, samle sammen bøker osv.) før man sier hva som skal gjøres (feks gå til et annet rom)

 Pedagogisk bruk av oppmerksomhet: All oppmerksomhet, både positiv og negativ, virker forsterkende på den oppførselsen de henviser til. Ved unødvendig stor oppmerksomhet på problemelever bidrar dermed læreren å forsterke den oppmerksomhet som er uønsket, og læreren er ofte for dårlig til å gi slike elever den positive oppmerksomheten de iblant gjør seg fortjent til.

 Regler og rutiner: skal bli forklart, eksemplifisert og begrunnet på begynnelsen av skoleåret, de skal være konkrete og ikke for mange. Elevene kan gjerne komme med forslag til regler og til hvilke konsekvenser regelbrudd skal ha. Det skal være tydelig i klassen hva som menes med hver regel, slik at det ikke skal bli uenighet om dette senere. For lærerne er det svært viktig å ha helt klare og faste rutiner for hva som gjøres ved regelbrudd. Det bør også få positive konsekvenser å følge reglene. Rutiner er en slags uskrevne regler, som regulerer hva som kan forventes av elever og lærer i forskjellige situasjoner.