Grei+ut+om+forskjellige+læringsteoriers+syn+på+motivasjon

Behaviorisme gir den enkleste forklaringen på motivasjon. I behaviorismen ser man på mennesket som et rent nytelsessøkende vesen, som søker å oppnå ’gunstige’ resultater og situasjoner. Ut fra denne teorien motiveres man av utsikten til et resultat man oppfatter som gledelig. I en læringssituasjon kan dette gjelde for eksempel ved bruk av karakterer; Man jobber for å oppnå en god karakter, som gir muligheten for en godt betalt jobb. Eller man jobber fordi det er mer behagelig enn å høre på lærerens evinnelige kjefting og masing. Behaviorismen fokuserer med andre ord hovedsakelig på //ytre// motivasjon.
 * Behavioristisk motivasjon**

**Humanistisk motivasjon** følge humanistiske teorier om motivasjon, er den indre motivasjonen viktigst. Vi er fra naturens side utstyrt med en del iboende ”behov”, som vi streber mot å oppfylle. Maslows berømte behovspyramide er et eksempel på dette. I første omgang vil vi oppfylle behovene ”overlevelse”, ”trygghet” og ”tilhørighet”, og så etterhvert søke mot ”kjærlighet”, ”selvbestemmelse” og ”selvrealisering”. Disse behovene er ordnet i et hierarki, der man må oppfylle de grunnleggende behovene før man kan jobbe med de høyere. Men som mennesker er vi motivert av mange ulike behov samtidig. Kari er musiker, for henne kan musikken være en måte å realisere seg selv på. Samtidig må hun spille mye og bra nok for å få råd til mat og husly. Poenget med det humanistiske synet på motivasjon, og behovspyramiden, er at man drives av mange ulike behov. De mest basale behovene må oppfylles i tilstrekkelig grad før man kan fokusere på de høyere behovene. Lever man i fare for å sulte i hjel eller bli spist av ville dyr, føles det mindre viktig å spille konsert i Carnegie Hall.

**Kognitivistisk motivasjon** Kognitivismen sier at atferd styres av ens egen tenkning. Vi tolker hele tiden verden rundt oss, og prøver som best vi kan å forstå den. Der behaviorismen sier at vi lærer //atferd//, sier kognitivismen at vi tilegner oss //kunnskap//. Behaviorismen sier at vi drives av et ønske om å oppnå belønning, mens kognitivismen sier at vi ønsker å forstå verden, og utvikle oss selv. Kognitivismen sier med andre ord at vi drives av indre motivasjon. Kari tolker musikk som noe vakkert og verdifullt. Hun opplever at hun forstår og mestrer den i en viss grad. Hun erfarer at hennes forståelse ikke er komplett, noe som gir henne lyst til å lære og mestre mer, og hun motiveres derfor til videre studier og øving.

**Sosiokulturell motivasjon** I sosiokulturell teori er tanken at mennesker lærer ved å kommunisere med andre. En viktig del av læring er å komme nærmere enkelte mennesker, og fjerne seg fra andre. Kari identifiserer seg med musikere. For å forsterke denne identiteten jobber hun seg lenger inn i musiker-”gruppa”; hun øver og jobber hardt med musikken. Samtidig lærer hun i samspill (bokstavelig talt) med andre musikere. Slik får hun etterhvert en sterkere identitet som ”musiker”, og føler seg som en del av et musiker-fellesskap. I tillegg til å bygge ens egen identitet, blir læring altså et verktøy for å komme nærmere noen mennesker, og distansere seg fra andre. Altså; man lærer i samspill med andre, og man lærer for å bedre kunne samspille med andre.

Kilder:

Woolfolk, A.: //Pedagogisk psykologi//, Tapir 2006 Imsen, G.: //Elevenes verden.//Universitetsforlaget 2005. Kap 15, Følelser og motivasjon